|
Mate
Mudrinić i Hrvatske izletničke đačke družbe
Ovdje
s ponosom ističemo primjer jedne izuzetne osobe
u povijesti pedagogije Hrvatske,
profesora prirodopisa Matu Mudrinića (Nova Gradiška
8. 6. 1855. - Zagreb 2. 8. 1932.), za kojega s punim
opravdanjem možemo reći da je preteča skautizma
na ovim prostorima, pa čak i prije pojave tog pokreta
u svijetu.
![](/PO/povijest/1914/1914_slike/1914_mudrinic.jpg)
Izrezak
iz novina 1914.
Naime
kao profesor prirodopisa i izuzetan pedagog, prof.
Mudrinić je već zarana bio uvjeren da se odgoj omladine,
a napose u nekim školskim predmetima, u velikom
dijelu najbolje mogu i moraju sprovoditi u prirodi.
Boravljenje u prirodi na smislen i organiziran način
fromira samostalnu ličnost, širi druželjublje, međusobno
pomaganje, osjećaj dužnosti, poštovanje prema starijima,
prihvaćanje korisnih iskustava itd. Rezultat takovog
rada, uz fizički i duhovni napredak, donosi i pravilan
odnos prema užoj i široj zajednici.
Iz
tih pobuda već 1881. godine na školi u Vinkovcima
on prakticira funkcionalnu školu s nastavom u prirodi.
Za te dane sam profesor kaže: "... ni jedna slika
ne može dočarati i točno objasniti ono, što priroda
sama objašnjava." Tako su po njegovoj inicijativi
uspostavljeni modeli tzv. "Đačkih izletničkih
družbi", što je uvelike odgovaralo budućim skautskim
družbama.
Drugi
koraci skauta
Vjekoslav Maštrović
Križevci 1933.
stranica 35. -40.
Početak širenja skautizma kod nas ne počimlje od godine
organiziranja našeg saveza, niti od godine, kad je
prve čete osnovao začetnik skautizma Englez sir Robert
Baden Powell, nego uzgajanje i širenje ideja, pod
kojim danas razumijevamo skautizam, kod nas se vrši
od početka rada Mate Mudrinića kao srednjoškolskog
profesora. Prije svega životopis Mudrinića: Rodio
se g. 1855. u Vinkovcima (napomena
uređivača teksta Igora Miklavčića u 2020. u Novoj
Gradišci). Svršivši srednju školu u Karlovcu
odlazi u Beč, gdje svrši sveučilište. Izabrao je filozofski
fakultet, kako bi se mogao što bolje približiti i
posvetiti mladeži. Postaje profesorom prirodopisa
(i učitelja gimnastike), jer ga je priroda od najranijih
godina uvijek vabila svojom ljepotom i tajnama. Po
sebi upoznaje, da je najbolji odgoj za dječaka, odgoj
u prirodi. Ali baš tada najmanje su škole davale pažnju
odgoju u prirodi. već kao sveučilišni đak stvara odluku,
da će on odgojiti svoje učenike drukčije – u prirodi!
Godine 1881. dolazi kao suplement u Vinkovce, i od
te godine počinje njegov rad na odgoju mladeži na
načelima "skautizma", koji još tada nije
bio pokrenut u Engleskoj. Poslije nastavlja započeti
rad u Petrinji i Zagrebu. Tada se počeo skautizam
u zapadnoj Evropi silno širiti. Hrvatska vlada u Zagrebu
šalje Mudrinića u Njemačku da prouči skautizam. Taj
put samo je njegova načela potkrijepio, a metode odgoja
učvrstio i proširio. Vrativši se organizira g. 1910.
prve čete hrvatskih skauta pod imenom "Hrvatske
đačke izletne družbe", a g. 1914. napiše knjižicu
"Rukovođ za đačke izletne družbe", prema,
kako sam veli "scoutskom sustavu". Mudrinićeve
skautske družbe bile su za vrijeme svjetskog rata
vrlo korisne, jer su vršile razne službe (bolničarsku,
poštarsku, željezničarsku i t. d.). Time su prvi hrvatski
skauti činili velika dobra djela.
Poslije
rata Mudrinić posve po strani promatra razvijanje
skautizma kod nas. Počeo je pisati svoje uspomene
za hrvatske skaute, ali ih nije dovršio. 2. kolovoza
1932. godine zaklapa zauvijek svoje blage oči u 76
godini života, a da nije doživio pravog priznanja
za svoj zaslužni rad . . ."
Svi skauti oko vatre ozbiljno slušahu vođu, koji izvadi
jedan broj našeg skautskog glasnika, te nastavi:
Da potkrijepim moje riječi, pročitat ću neke odlomke
iz uspomena Mate Mudrinića iz kojih se vidi, da su
ga skautska načela vodila, kad nije bilo "Pathfindera",
skauta, izvidnika i sličnih omladinskih organizacija,
u kojima je nastavnik mogao proučavati svoje učenike
iz neposredne blizine i uspješno utjecati na njihov
naučni, fizički i moralni odgoj, ali sam ja već onda
u duši osjećao, da se obuka, barem u prirodnim naukama,
može održati samo u prirodi, a ne u školskoj sobi,
ne samo iz higijenskih razloga, nego i zbog nauke
same, jer nijedna slika ne može dočarati i točno objasniti
ono, što priroda sama sobom objašnjava –"
Koliko se danas vrti tumačenje skautizma oko točke
skautskog zavjeta, koja velim da skaut pomaže bližnjeg,
ako treba pomoći. Naš Mudrinić naglasuje: - "Svaki
od mojih mladića osjećao se pozvanim da pomaže druga
u nevolji." Mudrinić vidi veliku korist i blagodat
u odgoju u prirodi. pošto smo gradska djeca, idemo
u školu ili smo namješteni, to moramo strpljivo čekati
praznike da idemo na tabore u prirodu, jedino bismo
mogli ići češće a izlete, i to nedjeljom. Čujmo Mudrinića,
gdje veli, u čemu je vrijednost izleta: "- Na
svakom koraku ima sijaset incidenata, koji pružaju
prilike profesoru, da upozna svakoga svog učenika
i obratno: da svaki đak upozna svog profesora. Je
li mladić preskočio grabu, ili ju je obišao, kod prijelaza
preko živice, je li čuvao svoje hlače ili tuđi plot,
uopće sve što je vidio ili čuo, na sve je morao reagirati
prema svojoj spretnosti i duševnoj sposobnosti. Za
kratko vrijeme sva se družba u dušu upoznaje, pa ne
treba biti bogzna kakav psiholog, da prepoznaš laskavca
od ozbiljnog promatrača, da razlikuješ nesimpatičnog
ulizicu od ozbiljnog slušača i da otkriješ lažljivca,
možda bezazlenog, ali s mnogo fantazije. To je ona
neocjenjiva korist, koju ovakovi izleti donose za
upravljanje s dječakovim razvitkom." –
Desetak godina kasnije do toga također dolazi osnivač
skautizma Robert Baden Powel. Po tome svemu, što smo
dosad rekli, možemo s ponosom podvući, da se skautizam,
pod imenom izletničkih družba, koji od 1910. g. to
ime i službeno dobivaju, kod nas razvio prije, nego
u Engleskoj. Ovo je skupocjena zasluga prof. Mudrinića!
Svršetkom rata Mudrinićeve družbe nestaju, a stao
se dosta brzo širiti engleski skautizam. G. 1921.
bude osnovan u Beogradu "Savez Izvidnika i Planinki".
…
Istražio:
Igor
Miklavčić Lija, pred.
2019.
(povratak)
|
|